Dviguba pilietybė – už ar prieš?
![Dviguba pilietybė – už ar prieš?](https://www.palangostiltas.lt/cache/../cache/f85bb08bea8b22c715f1d9457cbdb650.jpg)
Kol dar neįsisiūbavo dabartinės valdžios aparato agitacinis vajus dėl dvigubos pilietybės, o tai gali nevalingai daryti įtaką mūsų jausmams, siūlau visiems pamąstyti – Lietuvai reikalinga ar ne dviguba pilietybė.
Šiandien jau retą šeimą nepalietė emigracijos problema. Tai yra nemalonus, skaudus ir Lietuvos kaip valstybės klausimas. Pastarųjų keliolikos metų vis nesustojanti augti emigracija paliečia kiekvieną iš mūsų. Aš netgi palyginčiau su ženkliai skaudesniu pokario trėmimo klausimu, kuris, beje, taip pat palietė įvairiais aspektais irgi vos ne kiekvieną Lietuvos šeimą. Nors šiandien savanoriškai išvykusiųjų (tikiuosi laikinai) yra ženkliai daugiau, nei pokaryje priverstinai ištremtų.
Taigi turime problemą ar ne? O jei turime, tai kaip ją spręsti? Ir tai nėra toks paprastas klausimas, kuris turėtų vienareikšmį atsakymą. Įvairiuose pokalbiuose skirtinguose sluoksniuose palietus dvigubos pilietybės klausimą, paprastai didžioji daugumą mūsų žmonių tvirtina, kad dviguba pilietybė reikalinga, netgi būtina. Tikrai taip atrodo, tik paviršutiniškai palietus šią opią problemą. Keista, ir taip būna labai retai, bet šiuo visuomenei aktualiu klausimu Lietuvos Seime vos ne absoliučia dauguma – 114 balsų – buvo pritarta iniciatyvai ieškoti būdų kaip įstatymu, nekeičiant Konstitucijos, įteisinti dvigubą pilietybę. Buvo aiškinama, kad mums per didelė prabanga švaistytis savo piliečiais. Vienas iš Pilietybės įstatymo pataisų iniciatorių, konservatorių lyderis G. Landsbergis teigia, kad emigravę mūsų tautiečiai ir išsaugoję Lietuvos pilietybę, vieną dieną plūstels atgal. Todėl ir yra siūloma išvykstantiems ir jų vaikams bei anūkams palikti galimybę turėti teisę į dvigubą pilietybę. Šiam Seimo daugumos kreipimuisi, kad įstatymu būtų galima reguliuoti dvigubos pilietybės klausimą, Konstitucinis teismas nepritarė, ir dar kartą patvirtino, kad šį svarbų klausimą galima spręsti tik visos tautos referendumu. Tuo tarpu pirmasis nepriklausomos Lietuvos vadovas (taip, vadovas, tegu ir netiesiogiai išrinktas), pasižymintis nevienareikšmiškai vertinamais pareiškimais, konservatorių lyderio senelis V. Landsbergis tvirtina priešingai – Konstitucijos keitimas dėl dvigubos pilietybės yra šiurkštus kelias, o referendumas dėl to – gera priemonė priešinti žmones ir kelti įtampa Lietuvoje.
Ką daryti? Mano manymu, šis dvigubos pilietybės klausimas gerokai per daug užaštrintas ir drįstu teigti, jis daugiau reikalingas politikams, siekiantiems išvykusiųjų balsų (nors jie labai neaktyviai dalyvauja rinkimuose), nei patiems emigrantams. Manyčiau, kad Lietuvos politikai nepanaudoja visų priemonių emigracijos mažinimui. Suprantama, šiandien visos masinės informacijos priemonės yra nepriklausomos ir valstybės negali daryti įtakos jų tiražuojamam turiniui. Tačiau visuomeninis (ne valstybinis) kanalas LRT savo laida „Emigrantai“ tikrai neprisideda prie išvykstančių, tegu ir laikinai, mažinimo. Šioje laidoje pateikiamos emigrantų sėkmės istorijos (o juk ne visos istorijos laimingos) skatina mūsų jaunuolius, ir ne tik, palikti tėvynę ir ieškoti laimės svetur. O juk LRT taryba yra arba bent turėtų būti formuojama iš pilietiškų ir jaučiančių atsakomybę už Lietuvos ateitį asmenų. Kol kas to nesimato.
Nors emigracijos mastai yra grėsmingi ir bauginantys, tačiau Lietuvos pilietybės atsisakančių ir kitos valstybės pilietybę įgyjančių yra ne tiek ir daug. Pernai Lietuvos pilietybės atsisakė 23 asmenys, o 744 įgijo kitos valstybės pilietybę. Vadinasi, praėjusiais metais Lietuva neteko 767 piliečių, 2015 metais – 641. Kalbant apie naujus piliečius, kurie įgijo pilietybę gimdami, atkurdami ir kitais įstatymo numatytais būdais, tai per 2016 metus Lietuva pasipildė beveik 35 tūkst. piliečių. Darant išvadą matosi, kad šiandien Lietuvos piliečių ne mažėja, bet daugėja. Kad ir kaip grėsmingai daugėja išvykstančiųjų. Šiuos duomenis viešai skelbia Lietuvos statistikos departamentas.
Tad ar tikrai tokia jau aktuali dvigubos pilietybės problema? Vėl pasiremsiu Nepriklausomybės akto signataru V. Landsbergiu. Šiandien didžiausią problemą dėl pilietybės išsaugojimo turi išeivija, pasitraukusi po 1990 m. kovo 11 d. „Kaip jiems išsaugoti pilietybę? Neatsisakyti“, – teigia V. Landsbergis. Kaip daugelis iš mūsų žino, išvykusiems ir teisėtai gyvenantiems bent ES ir NATO šalyse nėra jokių apribojimų dėl karjeros ar galimybės išreikšti save. Tad ar reikalinga tos šalies pilietybė tuo pačiu norint išsaugoti ir Lietuvos pilietybę?
Mes, gyvenantys Lietuvoje ir mokantys didesnius ar mažesnius mokesčius, kas keletą metų dalyvaujame rinkimuose – savivaldybės, Seimo, Prezidento, Europarlamento. Kaip dažnai būna, o taip būna dažniausiai, išrinkta valdžia, ypač Seimu, greit nusiviliame. Tačiau mokėdami mokesčius ir išlaikydami teisėtai rinktą valdžią, mes tarsi išperkame savo padarytas ar nepadarytas klaidas. Bet mes, mūsų vaikai, anūkai, gyvendami čia, Lietuvoje, paklūstame teisėtai išrinktos valdžios priimamiems, tegu ir ne visada teisingiems, įstatymams ir pagal juos gyvename. Tuo tarpu gyvenantys ir dirbantys užsienyje, turėdami dvigubą pilietybę taip pat turės teisę dalyvauti renkant valdžią mums čia gyvenantiems. Bet gyventi pagal išrinktos valdžios priimtus sprendimus jiems nereikės. Tad ar reikia suteikti galimybę, o tai dviguba pilietybė suteikia, balsuoti tiems, kurių po to neliečia išrinktos valdžios priimami sprendimai? Bet šiandien ir šia piliečio privilegija mūsų tautiečiai, gyvenantys užsienyje, neskuba pasinaudoti. Iš pagal oficialius duomenis išvykusių apie 690 tūkst. Lietuvos piliečių pernai Seimo rinkimuose dalyvavo vos 16411 (!). Tai tikrai nenormalu, o tai taip pat rodo, kad patiems emigravusiems pilietybės klausimas nėra toks aktualus, kaip tai bando pateikti mūsų politikai. Bet pilietybė suteikia ne vien teises, bet ir pareigas. Būkime atviri ir atsakykime sau, kuris gyvenantis ir dirbantis jaunuolis paklus šaukimui į Lietuvos kariuomenę? Prognozuoju panašiai bus ir su dabar pradedamu eskaluoti galimai būsimu referendumu dėl Konstitucijos keitimo, siekiant teisiškai įtvirtinti dvigubą pilietybę. Po Konstitucinio teismo išaiškinimo, kad šio klausimo sprendimui reikalingas referendumas, LŽVS pirmininkas R. Karbauskis pareiškė, kad reikia pakeisti teisės aktus taip, kad atsirastų galimybė balsavimą užsienyje organizuoti ne tik Lietuvos ambasadose ir konsulatuose, bet ir kitų šalių valstybinėse įstaigose, siekiant pritraukti į balsavimą didesnį skaičių užsienyje gyvenančių Lietuvos piliečių. Ir tai daryti per dvi dienas, t. y. per pirmą ir antrą Prezidento rinkimų turus. Bet kokia tikimybė, kad tauta balsuos už siūlomą pataisą? Nes reikia daug balsų – daugiau nei 50 procentų visų rinkėjų, o ne tik tų, kurie atėjo, turi balsuoti už Konstitucijos pataisą. Priminsiu, kad pirmajame 2014 metais aktyviausiame Prezidento rinkimų pirmajame ture, kaip skelbia Vyriausioji rinkimų komisija, dalyvavo 52,2 proc. turinčių tam teisę. O antrame ture dar mažiau – 47,4 proc. Esu įsitikinęs, kad referendumo sėkmė – mažesnė už minimalią, o valstybės sąnaudos organizuojant tokią pilietinę akciją būtų neadekvačiai didelės. Ar nebus išmestos nemažos valstybės lėšos pavėjui?
Manau, kad dvigubos pilietybės klausimą turėtume spręsti mes, čia, Lietuvoje, gyvenantys Lietuvos piliečiai. Tai mes turime spręsti – suteikti išvykusiems teisę į dvigubą pilietybę ar ne. O įvertinus užsienyje gyvenančių aktyvumą rinkimuose – tik apie 4 procentus, kalbėti apie kažkokią galimai ženklesnę įtaką pačių ten gyvenančių, nelabai verta. Tad tik dar kartą priminsiu cituotus žodžius – pirmiausia reikia neatsisakyti pilietybės. Tuo labiau, kad Konstitucijos keitimas atvertų duris pilietybę gauti žmonėms ne iš meilės Lietuvai, o dėl kitokių interesų.
Voldemaras KESMINAS
Palanga
„Palangos tilto“ redakcija
Jūsų komentaras:
Taip pat skaitykite
Minint Tarptautinę kovos su smurtu prieš moteris dieną – 16 aktyvizmo dienų akcija
2023 11 24 | Rubrika: Miestas
Lapkričio 25 dieną minima Tarptautinė kovos su smurtu prieš moteris diena. Šią dieną pažangioji pasaulio bendruomenė kasmet rengia tarptautinę akciją „16 aktyvizmo dienų prieš smurtą prieš moteris“ .
Fotografijų paroda „Moterys prieš smurtą“
2023 11 24 | Rubrika: Miestas
Palangos miesto savivaldybės viešosios bibliotekos skaitykloje lapkričio 23-gruodžio 10 dienomis eksponuojama fotografijų parodos „Moterys prieš smurtą“ dalis. Akcija siekiama pranešti visuomenei, kad smurtas prieš moteris nėra privatus reikalas, tai – nusikaltimas.
Pajūryje jau šluojami viešbučių numeriai vasarai: kai kuriomis dienomis kaina dviguba
2023 04 03 | Rubrika: Miestas
Nors pastarosiomis dienomis už lango minusinė oro temperatūra, tačiau lietuvaičiai jau mąsto apie vasaros atostogas mūsų šalies pajūryje.
„Palangos tiltas“ prieš didžiausias metų šventes sulaukė netikėtų svečių
2022 12 29 | Rubrika: Miestas
„Palangos tiltas“, vienintelis Palangos laikraštis, prieš šv. Kalėdas sulaukė netikėtų svečių – porelės antelių.
Tarptautinę kovos su smurtu prieš moteris dieną Koncertų salė nušvito oranžine spalva
2021 11 25 | Rubrika: Miestas
Kiekvienų metų lapkričio 25 d. yra minima Tarptautinė kovos su smurtu prieš moteris diena.
Palangos senosios gimnazijos biologijos mokytoją Daivą Urbštienę gyvenime sunku labai nustebinti, tačiau kai prieš karantiną, viename susitikime jai prisistačius mokytoja, vos ne visi ėmė sutartinai prisiminti savo mokyklas, mokytojus ir net atskirus dalykus, ji širdyje nusistebėjo: „Žmonės, baigę mokyklą prieš 30 metų ir daugiau, iki šiol prisimena ir kalba apie savo buvusius mokytojus.“
Dviguba pilietybė – už ar prieš?
2017 12 08 | Rubrika: Nuomonės
Kol dar neįsisiūbavo dabartinės valdžios aparato agitacinis vajus dėl dvigubos pilietybės, o tai gali nevalingai daryti įtaką mūsų jausmams, siūlau visiems pamąstyti – Lietuvai reikalinga ar ne dviguba pilietybė.
Smurto prieš moteris ekspertė iš JAV surengė seminarą teisėsaugai Palangoje
Linas JEGELEVIČIUS, 2011 04 13 | Rubrika: Miestas
Vakar ir šiandien Palangoje, „Gabijos“ viešbutyje, teisėjų, prokurorų ir policijos pareigūnų mokymus kaip kovoti prieš vyrų smurtą prieš moteris šeimose surengė šios srities specialistė, JAV teisininkė Cheryl Tomas. Ji šių metų kovo mėnesį žurnalo „Newsweek“ buvo tituluota nominacija „Moterys, kurios sukrėtė pasaulį“.
UAB „Palangos vandenys“ laimėjo bylą prieš UAB „Litesko“
Dalia JURGAITYTĖ, 2010 10 18 | Rubrika: Miestas
Bendrovė „Palangos vandenys“ dėl prieš dešimtmetį pasirašytos sutarties su UAB „ „Palangos šilumos tinklai“ ir po kurio laiko tuomečio mero Raimundo Palaičio iniciatyva papildytos įmonei nenaudingu susitarimu, kreipėsi į teismą. Vilniaus miesto 2 – asis apylinkės teismas, išnagrinėjęs bylą, pakeitė sutarties tarp UAB „Palangos vandenys“ ir šiuo metu valdančios miesto šilumos ūkį UAB...
Karštis – puiki repeticija prieš kovas Turkijoje
Ugnė RAUDYTĖ, 2010 07 26 | Rubrika: Miestas
Trečiadienį vakare Palangoje į “Vanagupės” viešbutį pradėjo rinktis Lietuvos vyrų krepšinio rinktinės nariai, kurie prieš tai stovyklavo Druskininkuose.