Mėlynus fejeverkus danguje matome rečiausiai. Bet kodėl?
![Mėlynus fejeverkus danguje matome rečiausiai. Bet kodėl?](https://www.palangostiltas.lt/cache/../cache/20f781fef7a72a67c1ef67ec3bcbfd2f.jpg)
Fejerverkai dėl savo sukuriamos atmosferos jau daug metų yra pagrindinis daugelio asmeninių, miestų ar šalių švenčių vakaro akcentas. Jų yra visokių - nuo „lietučio“ iki didelų „puokščių“, kurias lydi juntama sprogimo banga. Kai dairomės į dangų, matome visą ryškių spalvų puokštę - baltą, auksinę, geltoną, raudoną, rožinę ir žalią. Bet šioje spalvų gamoje dažniausiai trūksta vienos spalvos - mėlynos.
Mėlyni fejerverkai egzistuoja, tačiau juos švenčių metu išvysite itin retai. Kuo ypatingi mėlyni fejerverkai ir kodėl jie tokie reti?
Trumpa fejerverkų istorija
Nors Kinijoje pirmieji ugnyje sproginėjimui ir piktų vėlių bei priešų baidymui skirti bambukai buvo naudojami dar prieš mūsų erą, tačiau prireikė daugiau nei tūkstantmečio ir parako išradimo, kad ištobulėjus fejerverkams jie būtų naudojami ne tik karo, bet ir švenčių metu.
Maždaug tokius, kokius mes juos žinome dabar - spalvotus ir paleidžiamus į orą raketos formos fejeverkus sukūrė ir išpopuliarino italai. Juokaujama, kad dar tais laikais italai negalėjo be grožio, ir po jų prisilietimo fejerverkai nušvito iki tol dar nematytomis spalvomis. Išskyrus vieną - mėlyną. Nuo to laiko pirotechnikai visame pasaulyje troško sukurti ir saugiai naudoti mėlyną spalvą.
Amerikos pirotechnikų asociacijos direktorius Džonas Konklingas (John Conkling) teigia, kad mėlyną spalvą išgauti trukdė tai, kad mėlynai spalvai reikėjo kitokios temperatūros, o aukštesnėje cheminiai junginiai tapdavo nestabilūs.
Fejerverko struktūra ir veikimo principas
Kad lengviau suprastume fejerverko spalvas, mums reikia trumpai apžvelgti jo struktūrą ir veikimo principą.
Iš esmės fejerverką sudaro keturios dalys: kuras, spalvą suteikantys chemikalai, klijai ir degiklis.
Kuras, suprantama, yra parakas. Spalvą suteikiantys cheminiai elementai dažniausiai yra metalų druskos. Natrio druskos sukuria geltoną spalvą, stroncio - raudoną, aliuminio - baltą ir pilką, bario - žalią, o vario, bent teoriškai, mėlyną.
Kuras su šiomis druskomis specialiais pirotechniniais klijais suformuojamas į granules, supilamas į fejerverko korpusą, ir cheminę reakciją iššaukia didelis karštis - ugnis, kuri į fejerverko vidų patenka per degiklį“
Benaudojant fejerverkus pastebėta, kad kuo kaitresne liepsna „pažadinami“ spalvą suteikiantys elementai, tuo ryškiau jie matosi tamsoje. Bet čia ir prasideda „mėlynoji problema“.
„Mėlynoji problema“
Temperatūra turi būti optimali ir labai tiksliai pritaikyta kiekvienai spalvai, nes ne visi fejerverke esantys cheminiai elementai vienodai reaguoja į kaitrą.
Pavyzdžiui raudoną spalvą sukuriantis stroncio chloridas išlieka stabilus ties maždaug 815 laipsnių pagal Celsijų temperatūroje, tuo tarpu vario chloridui optimali temperatūra yra vos apie 535 laipsnius pagal Celsijų ir aukštenėje temperatūroje jis praranda savo savybes ir yra blankesnis.
Pirotechnikai šiai problemai spręsti į vario chloridą įmaišo kitų cheminių elementų, kad jį padarytų atsparesniu kaitrai ir neišbluktų. Nors šie sprendimai jau skaičiuoja ne vieną šimtmetį, lengvo atsakymo „mėlynajai problemai“ dar nėra.
Nors buvo rasti keli cheminiai elementai, kurie padėjo mėlynai spalvai atsiskleisti aukštesnėje temperatūroje, jie buvo arba per pavojingi, arba per brangūs fejerverkų naudojimui.
Pavyzdžiui, arsenas ilgą laiką buvo naudojamas mėlynos spalvos fejerverkuose, tačiau gamintojai greitai suprato, kad arsenas yra toksiškas. Šiandien jis priskirtas toksinių sunkiųjų metalų grupei ir žmogui sukelia traukulius, vėmimą, pykinimą, viduriavimą, pilvo skausmus, nukritusį kraujospūdį ir parausvėjusį šlapimą. Anuomet supratę jo žalą, gamintojai jo nebenaudojo.
Kontrastas ir spalvos
Dar visiškai nesutemus dangus yra melsvas, todėl tam tikri mėlynos spalvos atspalviai gali tiesiog „ištirpti“ mėlyname danguje ir žmogaus akiai būti sunkiau matomi. Spalvą teoriškai galima paryškinti aukštesne temperatūra, bet praktiškai tai sunkiai įmanoma, kaip jau aptarėme ankstesniame skyriuje
Mėlynos spalvos paradoksas
Nors mėlyna spalva gamtoje yra reta ir dažniausiai sutinkama augaluose, tačiau būtent žmonėms ji yra viena iš mėgstamiausių ir populiariausių spalvų.
Todėl ir žmonių noras pamatyti mėlynus fejerverkus bei pirotechnikos mokslo pažanga leis mums anksčiau ar vėliau rasti stabilų, nenuodingą ir nebrangų cheminį elementą. O jį su visa fejerverko „raketa“ pakelsime aukštai į dangų ir išvysime didelį ir ryškų mėlyną fejerverką.
„Palangos tilto“ redakcija
Jūsų komentaras:
Taip pat skaitykite
Mėlynus fejeverkus danguje matome rečiausiai. Bet kodėl?
2024 07 01 | Rubrika: Miestas
Fejerverkai dėl savo sukuriamos atmosferos jau daug metų yra pagrindinis daugelio asmeninių, miestų ar šalių švenčių vakaro akcentas.
Kurorto festivalio pasiūlymų įvairovė – nuo pramogų žemėje iki akrobatikos danguje
2024 05 23 | Rubrika: Miestas
Miesto gyventojai ir svečiai kviečiami pasitikti vasarą su kurorto festivaliu „Myliu Palangą“, kurio metu visą pirmąjį birželio savaitgalį (gegužės 31 d. – birželio 2 d.) netrūks pramogų nei žemėje, nei danguje.
Kuršiškosios Palangos atspindžiai: kokią kurorto vizitinę kortelę matome dabar
2023 11 21 | Rubrika: Miestas
Didžiausias kurortas Lietuvoje, grafų Tiškevičių istorinis perlas, tarpukario aukštuomenės vasarvietė, Gintaro muziejaus vieta. Tokią Palangos vizitinę kortelę matome dabar.
Poilsiautojus pajūryje trečiadienio vakarą nustebino vaizdas, kokį išvysi retai. Virš paplūdimio greta Palangos įsikūrusiuose Kunigiškiuose kelias minutes skraidė lėktuvas, leisdamas mėlynos spalvos dūmus.
Šiandien, kovo 11-ąją minime mūsų Valstybės Nepriklausomybės atkūrimo dieną. Stebėdami įvykius Ukrainoje, matome, kokia trapi gali būti laisvė, todėl tokiu įtemptu laiku kaip niekad svarbu ją saugoti ir branginti.
Penkios priežastys, kodėl svarbu naudoti kolageną
2021 12 28 | Rubrika: Miestas
Šiandien mus yra siūlome tūkstančiai gaminių, kurie vienaip ar kitaip, naudingi mūsų organizmui. Vis dėlto, kai pasiūla yra tokia stulbinanti, daugeliui žmonių yra sudėtinga nuspręsti, į ką verta investuoti savo pinigus. Vis dėlto, viskas bus kur kas paprasčiau, jei susipažinsite su priežastimis, kodėl verta naudoti vieną ar kitą gaminį. Na, o priežasčių, kodėl turėtų būti vartojamas ...
Palangos poliklinika pritrūko psichiatrų, o dirbantys skundžiasi: „Su koronavirusu matome nerimo, depresijų ir net psichozių bangą“
Linas JEGELEVIČIUS, 2021 03 08 | Rubrika: Miestas
Psichiatrui Olegui Dutovui palikus Palangos miesto polikliniką, jos vadovybė suka galvą: „Kaip jį pakeisti?“ PT žiniomis, O. Dutovas paliko kurorto polikliniką dėl geriau apmokamo darbo uostamiestyje. Kalbama, kad žinomas specialistas raukėsi ir dėl vis didėjančio darbo krūvio. Palangoje, Klaipėdoje ir Kretingoje dirbantys psichiatrai neslėpė kalbėdami su „Palangos...
Palangos meras Šarūnas Vaitkus pasakė, kodėl jam svarbus Vytautas Landsbergis 1
2018 03 15 | Rubrika: Miestas
Projektui „Aš myliu Lietuvą“ didžiausio šalies kurorto meras Šarūnas Vaitkus papasakojo apie tai, kodėl jo gimtoji Palanga yra gražiausias miestas ir kodėl jam svarbus Vytautas Landsbergis.
„Jūra – be durų, o žuvys, taip pat žvejų viltys... danguje“
Gediminas GRIŠKEVIČIUS, 2013 10 07 | Rubrika: Miestas
Vėl rūpi pristatyti „Palangos tilto“ skaitytojams kaip reta žaismingą, unikaliose Karklės kapinaitėse amžinam su žmona Lenija jūros maldų „pasiklausyti prigulusį“ mokytoją – virtuozišką poezijos princą Salį Šemerį Šmerauską. Tai jo žvaigždėta fantazija atrado žodžius – „palangojimai“, „palangoti“, tai...
Sezono atidarymas: danguje – tūkstančio balandžių fejerverkas
Dalia JURGAITYTĖ, 2009 04 25 | Rubrika: Miestas
Praėjusį trečiadienį meras Vytautas Stalmokas susitikime su spaudos atstovais informavo, kad savivaldybės internetinėje svetainėje paskelbta vasaros sezono atidarymo šventės „Palanga 2009“ programa.